Flipped Classroom para el desarrollo de competencias digitales en educación media
Texto completo:
https://www.edutec.es/revista/in ...Ver/ Abrir
Nivel Educativo:
Tipo Documental:
Artículo de revistaEstadísticas:
Ver Estadísticas de usoMetadatos:
Mostrar el registro completo del ítemFecha:
2022Publicado en:
Edutec : revista electrónica de tecnología educativa. 2022, n. 79, n. especial ; p. 182-198Resumen:
Se estudia el diseño de una propuesta estratégica tecnológica bajo la metodología de Flipped Classroom (FC) que permita el desarrollo de competencias digitales en la educación secundaria. La base de la FC, o aula invertida, es la inversión de roles respecto de los enfoques pedagógicos tradicionales y el ambiente de aprendizaje es dinámico e interactivo. Se pretende dar respuesta a diferentes problemas que surgen de la práctica educativa a través de procesos, materiales y estrategias que mejoran los procesos de enseñanza-aprendizaje. El método es de naturaleza cualitativo con alcance descriptivo; se usa la Investigación Basada en Diseño (IBD). La muestra se compone de 28 alumnos de grado décimo, de 15 y 16 años. El estudio se lleva a cabo en cuatro fases. Primera fase: diagnóstico, se usa una encuesta a través de Google Forms y basada en el Modelo DIGCOMP. Segunda fase: diseño, se propone el modelo para FC. Tercera fase: implementación, se lleva a cabo el proceso con los estudiantes a través de sesiones estructuradas. Cuarta fase: evaluación, se realizan entrevistas semiestructuradas. Los resultados de la primera fase identifican las áreas de las competencias digitales donde los estudiantes presentan mayores carencias, teniendo un nivel básico en: a) navegación, búsqueda y filtro de la información (72%), b) almacenamiento y recuperación de la información (61%), c) uso de los medios en línea para comunicación, compartir archivos, beneficios de colaboración, identidad digital (74%), d) desarrollo de contenidos digitales sencillos (61%), e) protección de dispositivos (83%) y f) capacidad para conocer y detectar problemas (56%). De la fase de diseño se extraen datos cualitativos respecto del impacto de la metodología, que se considera satisfactorio; la formación digital: los estudiantes afirman haber desarrollado y fortalecido sus competencias digitales. Respecto de la fase de implementación, los resultados se analizan desde la actividades de aprendizaje y los Recursos Educativos Digitales (RED). Las primeras se considera permiten poner en práctica los conocimientos y de los segundos, los RED, se evidencia su papel fundamental. Los resultados de la última fase, la de evaluación, evidencias que los estudiantes afianzan el aprendizaje promovido a través de la implementación de la FC y se afirma que los roles de estudiante y profesor se modifican: el estudiante es activo, protagonista y gestor y el profesor se convierte en guía y apoyo. Se concluye que la metodología Flipped Classroom puede ser efectiva para el desarrollo de competencias digitales en la educación media. Esta metodología permite una mayor flexibilidad en el proceso de enseñanza y aprendizaje, facilita la personalización del aprendizaje y promueve la participación activa de los estudiantes. Además, se ha encontrado que la implementación de esta metodología puede mejorar la motivación y el rendimiento académico de los estudiantes.
Se estudia el diseño de una propuesta estratégica tecnológica bajo la metodología de Flipped Classroom (FC) que permita el desarrollo de competencias digitales en la educación secundaria. La base de la FC, o aula invertida, es la inversión de roles respecto de los enfoques pedagógicos tradicionales y el ambiente de aprendizaje es dinámico e interactivo. Se pretende dar respuesta a diferentes problemas que surgen de la práctica educativa a través de procesos, materiales y estrategias que mejoran los procesos de enseñanza-aprendizaje. El método es de naturaleza cualitativo con alcance descriptivo; se usa la Investigación Basada en Diseño (IBD). La muestra se compone de 28 alumnos de grado décimo, de 15 y 16 años. El estudio se lleva a cabo en cuatro fases. Primera fase: diagnóstico, se usa una encuesta a través de Google Forms y basada en el Modelo DIGCOMP. Segunda fase: diseño, se propone el modelo para FC. Tercera fase: implementación, se lleva a cabo el proceso con los estudiantes a través de sesiones estructuradas. Cuarta fase: evaluación, se realizan entrevistas semiestructuradas. Los resultados de la primera fase identifican las áreas de las competencias digitales donde los estudiantes presentan mayores carencias, teniendo un nivel básico en: a) navegación, búsqueda y filtro de la información (72%), b) almacenamiento y recuperación de la información (61%), c) uso de los medios en línea para comunicación, compartir archivos, beneficios de colaboración, identidad digital (74%), d) desarrollo de contenidos digitales sencillos (61%), e) protección de dispositivos (83%) y f) capacidad para conocer y detectar problemas (56%). De la fase de diseño se extraen datos cualitativos respecto del impacto de la metodología, que se considera satisfactorio; la formación digital: los estudiantes afirman haber desarrollado y fortalecido sus competencias digitales. Respecto de la fase de implementación, los resultados se analizan desde la actividades de aprendizaje y los Recursos Educativos Digitales (RED). Las primeras se considera permiten poner en práctica los conocimientos y de los segundos, los RED, se evidencia su papel fundamental. Los resultados de la última fase, la de evaluación, evidencias que los estudiantes afianzan el aprendizaje promovido a través de la implementación de la FC y se afirma que los roles de estudiante y profesor se modifican: el estudiante es activo, protagonista y gestor y el profesor se convierte en guía y apoyo. Se concluye que la metodología Flipped Classroom puede ser efectiva para el desarrollo de competencias digitales en la educación media. Esta metodología permite una mayor flexibilidad en el proceso de enseñanza y aprendizaje, facilita la personalización del aprendizaje y promueve la participación activa de los estudiantes. Además, se ha encontrado que la implementación de esta metodología puede mejorar la motivación y el rendimiento académico de los estudiantes.
Leer menosS'estudia el disseny d'una proposta estratègica tecnològica sota la metodologia de Flipped Classroom (FC) que permeti el desenvolupament de competències digitals a l'educació secundària. La base de l'FC, o aula invertida, és la inversió de rols respecte dels enfocaments pedagògics tradicionals i l'ambient d'aprenentatge és dinàmic i interactiu. Es pretén donar resposta a diferents problemes que sorgeixen de la pràctica educativa a través de processos, materials i estratègies que milloren els processos d¿ensenyament-aprenentatge. El mètode és de naturalesa qualitatiu amb abast descriptiu; es fa servir la Investigació Basada en Disseny (IBD). La mostra es compon de 28 alumnes de grau desè, de 15 i 16 anys. L'estudi es porta a terme en quatre fases. Primera fase: diagnòstic, es fa servir una enquesta a través de Google Forms i basada en el Model DIGCOMP. Segona fase: disseny, es proposa el model per a FC. Tercera fase: implementació, es duu a terme el procés amb els estudiants a través de sessions estructurades. Quarta fase: avaluació, es fan entrevistes semiestructurades. Els resultats de la primera fase identifiquen les àrees de les competències digitals on els estudiants presenten més carències, tenint un nivell bàsic en: a) navegació, cerca i filtre de la informació (72%), b) emmagatzematge i recuperació de la informació ( 61%), c) ús dels mitjans en línia per a comunicació, compartir arxius, beneficis de col·laboració, identitat digital (74%), d) desenvolupament de continguts digitals senzills (61%), e) protecció de dispositius (83%) i f) capacitat per conèixer i detectar problemes (56%). De la fase de disseny se n'extreuen dades qualitatives respecte de l'impacte de la metodologia, que es considera satisfactòria; la formació digital: els estudiants afirmen haver desenvolupat i enfortit les competències digitals. Pel que fa a la fase d¿implementació, els resultats s¿analitzen des de les activitats d¿aprenentatge i els Recursos Educatius Digitals (RED). Les primeres es considera permeten posar en pràctica els coneixements i dels segons, els RED, se n'evidencia el paper fonamental. Els resultats de la darrera fase, la d¿avaluació, evidències que els estudiants refermen l¿aprenentatge promogut a través de la implementació de la FC i s¿ha afirmat que els rols d¿estudiant i professor es modifiquen: l¿estudiant és actiu, protagonista i gestor i el professor es converteix en guia i suport. Es conclou que la metodologia Flipped Classroom pot ser efectiva per al desenvolupament de competències digitals a l'educació mitjana. Aquesta metodologia permet una flexibilitat més gran en el procés d'ensenyament i aprenentatge, facilita la personalització de l'aprenentatge i promou la participació activa dels estudiants. A més, s¿ha trobat que la implementació d¿aquesta metodologia pot millorar la motivació i el rendiment acadèmic dels estudiants.
S'estudia el disseny d'una proposta estratègica tecnològica sota la metodologia de Flipped Classroom (FC) que permeti el desenvolupament de competències digitals a l'educació secundària. La base de l'FC, o aula invertida, és la inversió de rols respecte dels enfocaments pedagògics tradicionals i l'ambient d'aprenentatge és dinàmic i interactiu. Es pretén donar resposta a diferents problemes que sorgeixen de la pràctica educativa a través de processos, materials i estratègies que milloren els processos d¿ensenyament-aprenentatge. El mètode és de naturalesa qualitatiu amb abast descriptiu; es fa servir la Investigació Basada en Disseny (IBD). La mostra es compon de 28 alumnes de grau desè, de 15 i 16 anys. L'estudi es porta a terme en quatre fases. Primera fase: diagnòstic, es fa servir una enquesta a través de Google Forms i basada en el Model DIGCOMP. Segona fase: disseny, es proposa el model per a FC. Tercera fase: implementació, es duu a terme el procés amb els estudiants a través de sessions estructurades. Quarta fase: avaluació, es fan entrevistes semiestructurades. Els resultats de la primera fase identifiquen les àrees de les competències digitals on els estudiants presenten més carències, tenint un nivell bàsic en: a) navegació, cerca i filtre de la informació (72%), b) emmagatzematge i recuperació de la informació ( 61%), c) ús dels mitjans en línia per a comunicació, compartir arxius, beneficis de col·laboració, identitat digital (74%), d) desenvolupament de continguts digitals senzills (61%), e) protecció de dispositius (83%) i f) capacitat per conèixer i detectar problemes (56%). De la fase de disseny se n'extreuen dades qualitatives respecte de l'impacte de la metodologia, que es considera satisfactòria; la formació digital: els estudiants afirmen haver desenvolupat i enfortit les competències digitals. Pel que fa a la fase d¿implementació, els resultats s¿analitzen des de les activitats d¿aprenentatge i els Recursos Educatius Digitals (RED). Les primeres es considera permeten posar en pràctica els coneixements i dels segons, els RED, se n'evidencia el paper fonamental. Els resultats de la darrera fase, la d¿avaluació, evidències que els estudiants refermen l¿aprenentatge promogut a través de la implementació de la FC i s¿ha afirmat que els rols d¿estudiant i professor es modifiquen: l¿estudiant és actiu, protagonista i gestor i el professor es converteix en guia i suport. Es conclou que la metodologia Flipped Classroom pot ser efectiva per al desenvolupament de competències digitals a l'educació mitjana. Aquesta metodologia permet una flexibilitat més gran en el procés d'ensenyament i aprenentatge, facilita la personalització de l'aprenentatge i promou la participació activa dels estudiants. A més, s¿ha trobat que la implementació d¿aquesta metodologia pot millorar la motivació i el rendiment acadèmic dels estudiants.
Leer menos